Мария Качулева
СВЕТЪТ Е ЛЮБОПИТНА ТЕРИТОРИЯ ЗА МЕН
Това откровено признание в края на един приятен разговор за приложното изкуство направи пред мен Радостина Колева, авторката на експонираната в арт галерия „Кирил Кръстев“ Ямбол интересна изложба, посветена на 120 годишнината от рождението на патрона на галерията и наречена „Блик“.
Защо е наречена „Блик“ ще се запитате? Отговорът на въпроса ще откриете лесно, ако разгледате изложбата. Ще попаднете в прекрасния свят на декоративния текстил, където ритъмът, симетрията, асиметрията и контрастът създават усещане за хармония и чистота.
„Радостина Колева е е творец, който се включва активно в художествения живот на нашия град. Нейният творчески заряд търси постоянно посока материал, техника, чрез които да се реализира.“ С тези думи изкуствоведката Стойка Цингова характеризира „експлозията от багри, които грабват вниманието и приканват зрителя да разгледа творбите и разчете тяхната „история“.
![](https://i0.wp.com/yambolpress.bg/wp-content/uploads/2024/07/1-1.png?resize=460%2C614)
![](https://i0.wp.com/yambolpress.bg/wp-content/uploads/2024/07/РК-7.jpg?resize=921%2C1011)
![](https://i0.wp.com/yambolpress.bg/wp-content/uploads/2024/07/2-1.png?resize=768%2C1024)
Любопитният зрител, който пристъпи прага на арт галерия „Кирил Кръстев“, ще се изуми от ясните следи на един интересен творчески процес на проектиране и изработка , който точно характеризира дългогодишния опит и професионална реализация на Радостина Колева. Нейните изразни средства не са необичайни за така обичания от нея декоративен текстил. Формата е изградена вещо, преобладаващо обемно, цветовете са естествени, но и някак необичайно ярки и красиви, линията е необуздана, начупена, извита, рядко права, но изгражда едно съвършено цяло с вплетените мотиви в резултат на двете тъкачни техники които изначално прилага в творбите си – чипровската и котленската. А за тъкачеството, появило се на света преди 20 000 години, и което е нейната академическа подготовка от училището в Котел, а впоследствие в НБУ и АМТИИ „Проф. Асен Диамандиев“ – Пловдив, авторката може да разказва с часове. Тази искрена обич към българската традиция в тъкачеството, която не е възможно да не бъде забелязана, всъщност ми даде обяснението защо тя се е заела с обучението на деца по приложно изкуство в създадената от нея школа в с.Кабиле.
Разбира се не можех да пропусна да попитам Радостина Колева как Детската школа по тъкачество и експозицията „Иван Колев“ в с. Кабиле, където тя е главен уредник, оцеляват в тези трудни за изкуството години.Tя не скри, че усилията, които влага се големи и е важна подкрепата, която получава от ръководството на Община „Тунджа-Ямбол“. Но си струва да го прави заради децата, които с ентусиазъм разработват своите произведения и надеждата техниките за реализация да не бъдат забравени. Не си даваме сметка, че сме заобиколени от произведения на приложното изкуство от керамика, текстил, бижута, стенописи, мозайки, плакати, дърворезби, ковано желязо и те са част от ежедневието ни. За да ги имаме, някой трябва да ги е създал, да е вложил в тях фантазия и умения, да ги е направил естетически издържани. И в това е смисълът на изкуството, което трябва да ценим и да пазим. Точно това послание е осезаемо в експонатите от изложбата „Блик“ на Радостина Колева.
![](https://i0.wp.com/yambolpress.bg/wp-content/uploads/2024/07/РК-3.png?resize=768%2C1024)
За българските художници образците на приложното изкуство са част от нашия бит и художествено наследство, обект на вдъхновение и творчески полет на фантазията им. Майсторството в изработката на предмети, тъкани, архитектурни елементи, интарзия, кожарство, металообработка, е развито до забележителни образци в съвременните произведения на приложното изкуство, които можем да открием в интериорните и екстериорните пространства около нас. Те ги превръщат в уникални и запомнящи се. Такива са и творбите на Радостина Колева, за които си струва да отделим време и да ги разгледаме в Арт галерия „Кирил Кръстев“ в Ямбол.
Беше ми приятно да науча ,че тя има и не малък стаж като дизайнер в много популярното в миналото предприятие за трикотаж ЦНСМ „Яница“-Елхово. Женската, по-добрата половина на човечеството в 70-те години на миналия век, когато западните модни стилисти все още бяха само имена за повечето от нас, с удоволствие се обличаха в дизайнерските дрехи произведени там. Няма да изброявам в колко точно реализирани колекции е вложила идеите си Радостина Колева, но съм сигурна, че всяка жена в България и стотици в Европа, решени да изглеждат винаги елегантни, са носили поне по една дреха създадена от нея.
Художествените творби от текстилни материали са оставили трайна следа в историята на човечеството и във всяка една епоха през която то преминава. В модата и организацията на жилищното пространство и до днес българката използва често шевиците, фигури от килимарството, изработка на аксесоари от кожа и стилизирани съвременни образци на националните ни костюми в собствения си гардероб, оценявайки правилно тяхната непреходност.
Тази традиция се съхранява и актуализира в работата на художника и приложник Радостина Колева, член на групата на художниците в Ямбол.
![](https://i0.wp.com/yambolpress.bg/wp-content/uploads/2024/07/3-1.png?resize=705%2C295)
You must be logged in to post a comment.